![](https://wikifertility.com/wp-content/uploads/2020/02/shutterstock_674548303.jpg)
מחזור הווסת- מהמחזורים הראשונים בנערות בגיל ההתבגרות ובגיל הפוריות
מה מסמל מחזור הווסת הראשון מבחינת גיל ביולוגי ומבחינת בשלות מינית?
מחזור הוסת הראשון בנערות מסמל את סיומה של תקופת ההתבגרות ומהווה ביטוי לבשלות שהושגה ביחסי גומלין מורכבים בין המח, השחלות והרחם.
מהם התהליכים הפיזיולוגים שמתרחשים בגוף בהקשר לוסת?
בבסיס התהליכים הפיזיולוגים האחראים למחזור הוסת נמצאת בלוטת ההיפותלמוס במח- שבגיל ההתבגרות מתחילה להפריש באופן גלי ("פולסטילי") את ההורמון המשחרר החשוב המכונה GnRH.
שחרורו של הורמון זה מעוכב בגיל הילדות עד תחילת גיל ההתבגרות (היציאה מעיכוב ההפרשה מכונה "גונדרכה").
GnRH המשוחרר מההיפותלמוס, גורם לשחרור תואם של שני הורמונים עקריים מבלוטת יותרת המוח (היפופיזה): FSH ו-LH. שני הורמונים אלו במערכת גומלין מורכבת ומרתקת גורמים לשני תהליכים עקריים בשחלה: הראשון , המכונה Foliculogenesis- הוא גדילת הזקיק בשחלה מזקיק קטן בגודל של מ"מ ספורים, לזקיק בשל בגודל של כ- 20 מ"מ המכיל בתוכו את הביצית המיעדת להשתחרר ולהיקלט בחצוצרה. השני, המכונה Steroidogenesis- הוא תהליך מורכב של ייצור שני ההורמונים החשובים בשחלה- האסטרוגן והפרוגסטרון- שחשיבותם היא בהכנת רירית הרחם המתעבה וגדלה בכדי שתוכל לקלוט את הביצית המופרית ההופכת לעובר צעיר בחלל הרחם.
לאחר הביוץ, הזקיק בשחלה הופך לגוף הורמונלי פעיל ביותר (הגופיף הצהוב) שמפריש אסטרוגן ופרוגסטרון בכמויות גדולות- ואלה מאפשרים את התמיכה ברירית הרחם ומונעים ממנה להתקלף ולדמם.
מה קורה במצב שבו יש הריון?
במצב כזה העובר הצעיר הוא זה שממשיך לקיים את הגופיף הצהוב (ע"י הפרשת הורמון ההריון hCG) ובכך מאפשר את התמיכה בעובר בחלל הרחם. במידה ואין הריון- חיי הגופיף הצהוב קצובים (כשבועיים אורכם) ועם הפסקת שחרור ההורמונים- מתקלפת רירית הרחם ומופיע הווסת.
מהם התהליכים העיקריים שעוברים בזמן הוסת?
אם כן, שני התהליכים העיקריים בשחלה מחלקים את שלב הוסת לשני חלקים עקריים:
- השלב הפוליקולרי – הוא שלב גדילת הזקיק בשחלה עד הביוץ.
- השלב הלוטאלי-המבטא את תפקודו של הגופיף הצהוב הנוצר בשחלה לאחר הביוץ עד מחזור הוסת.
אני מבינה שיש שינויים בהתחלה במשך ובאורך המחזור, עד מתי זה נמשך ומתי הוסת הופכת להיות סדירה?
שינויים במשך ובאורך המחזור החודשי שכיחים במיוחד בצעירות מתחת לגיל 20 – עקב שכיחות גדולה יותר של מחזורים אל-ביוציים (ללא ביוץ של ביצית מהשחלה).
באופן טיפוסי- 5-7 השנים הראשונות לאחר קבלת הוסת הראשונה ("מנרכה") מתאפיינות במרווח ארוך בין וסתות, שיכולים להיות בלתי סדירים. עם השנים, בהדרגה, המרווח שבין הווסתות מתקצר והופך להיות סדיר יותר.
מאלו גורמים נוספים יכול לנבוע מצב של מחזור לא סדיר?
אורך המחזור הממוצע מושפע גם ממשקל האישה, כאשר בנשים בעלות תת משקל ועודף משקל – יתכן מרווח ארוך יותר בין מחזורי הוסת.
באופן כללי- שינויים במרווח שבין הווסתות נובעים משינוי באורך השלב הפוליקולרי.
מספר שנים לאחר המנרכה, השלב הלוטאלי הופך להיות קבוע יחסית ואורכו ונמשך 13-15 ימים.
בגיל 25- כ 40% ממחזורי הוסת אורכים בין 25 ל-28 ימים.
רק ל- 15% מהנשים אורך מחזור מדויק של 28 ימים.
ישנן נשים הסובלות משלב פוליקולרי קצר במיוחד- דהיינו- היוץ מתרחש תוך 7-10 ימים מתחילת הווסת. נשים דתיות הנוהגות לקיים יחסי מין רק לאחר טבילה במקווה (בדרך כלל סביב יום 14 מתחילת המחזור) מפספסות את מועד הביוץ ובכך נגרמת בעיה המכונה "עקרות הלכתית". ניתן לסייע לנשים אלו במספר דרכים בהן מנסים לדחות באופן תרופתי את מועד הביוץ.
במתבגרות הסובלות ממחזורים לא סדירים תיתכן תופעה חריגה של מחזורים ממושכים הגורמים לדימום בלתי סדיר וממושך- עד כדי אנמיה משמעותית. במצבים כאלו יש גם לשלול הפרעה בתפקודי הקרישה שעלולה לגרום אף היא לדמם וסתי ממושך.
במקרים של אנמיה על רקע דמם ממושך ולא סדיר- יש לפנות לייעוץ רפואי לבירור וטיפול מתאים שבמקרים מסוימים יכלול גם טיפול הורמונלי (כמו גלולות).
במקרים אחרים- מחזורים לא סדירים עלולים לנבוע ממצב הורמונלי אחר הקשור בתסמונת השחלות הפוליציסטיות. במקרים אלו יתכנו תחילה מחזורים סדירים- אולם עם השנים ועליה במשקל – עולה שכיחות המחזורים האל-ביוציים והלא סדירים. במקרים אלו יש חשיבות גדולה לייעוץ רפואי מתאים מאחר ויתכנו שינויים לא תקינים ברירים הרחם כאשר זאת נחשפת לרמות גבוהות וממושכות של אסטרוגן ללא קילוף סדיר כפי שאמור להתרחש במחזורים סדירים. הטיפול המתאים במקרים אלו הוא טיפול הורמונלי מידי חודש בפרוגסטרון (הגורם להופעת הוסת) או טיפול בגלולות.
כיצד נכון לחשב את מועד הביוץ?
באופן כללי- שינויים במרווח שבין הווסתות נובעים משינוי באורך השלב הראשון מתחילת הווסת ועד הביוץ. השלב שלאחר הביוץ – הוא קבוע יחסית באורכו ונמשך 13-15 ימים.
איזה בדיקות חשוב לבצע כדי להגדיל את הסיכויים להרות?
כדי לחשב את מועד הביוץ המשוער יש להעריך את משך הזמן שבין תחילת מחזור ווסת אחר לשני ולהפחית כשבועיים.
לדוגמא- אם משך הזמן בין המחזורים הוא כ 32 ימים באופן קבוע יחסית- הרי שהביוץ המשוער הוא סביב יום 18 מתחילת הווסת.
במידה ורוצים לכוון יחסי מין ליום ביוץ משוער- כדאי לקיים יחסי מין מספר ימים לפני יום זה.
מהן הדרכים נוספות להערכת מועד הביוץ?
מעקב זקיקים באולטרסאונד
אולטרסאונד הוא אמצעי טוב להערכת השחלות וגדילת הזקיקים בשחלות, אולם אמצעי זה מחייב בדיקת אולטרסאונד (בד"כ וגינלי) מס' פעמים מתחילת הווסת עד זיהוי זקיק מוביל וגדול (סביב 18-20 מ"מ) באחת השחלות. מרגע שמזוהה זקיק בגודל שכזה ניתן להעריך שהביוץ הטבעי קרוב.
לחילופין ניתן להוסיף זריקה לגרימת ביוץ לצורך תזמון טוב יותר של יחסי מין או הזרעה תוך רחמית (כ- 24-36 שעות לאחר מתן הזריקה).
ערכות לבדיקת LH בשתן
מדובר בערכות מסחריות המשמשות לגילוי ראשון בשתן של ההורמון האחראי לביוץ (LH).
בד"כ מומלץ לבצע בדיקת שתן אחת ליום (בשעות אחר הצהריים) סביב הזמן הצפוי לביוץ.
מרגע הופעת בדיקה חיובית מקובל להניח שביוץ טבעי יתרחש בעוד כ- 24 שעות.
ייתכנו מצבים בהם הבדיקה "מפספסת" את גילוי ההורמון ואת הביוץ, בעיקר במצב בו בדיקת השתן נערכה בשעות הבוקר.
בדיקת חום השחר
בדיקה ותיקה המתבססת על עליית חום הגוף לאחר הביוץ כתוצאה מהשפעת הורמון הפרוגסטרון המיוצר בכמויות גדולות לאחר הביוץ.
הבדיקה בעייתית ואינה מדויקת ולכן קשה להתבסס בזמן אמת על שינויי הטמפרטורה לצורך זיהוי נכון של מועד הביוץ.